Една от най-интересните и стилни шопски певици е СНЕЖАНА БОРИСОВА. В същото време, тя е и човек, отворен към по-различен подход по отношение на третирането на автентичния фолклор, като запазва мярката, отвъд която е пошлостта. Родена и израснала в Лозен, тя и досега събира и изучава песните на родния си край. Много от тях залегнаха в основния репертоар на ансамбъл "Филип Кутев", където Снежана Борисова пя от 1982 г. до 2001 г., а записите й в Българското национално радио ги направиха популярни в цяла България. Богатият й професионален опит като солистка в ансамбъл "Филип Кутев", като певица в камерни ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Албумът е издаден по случай 80-тата годишнина на оперната певица Райна Кабаиванска и съдържа изпълнения от петте десетилетия на световната и кариера, някои от които са малко познати. Към дискът има и книжка с информация за живота и творчеството на певицата на български, английски и италиански език. ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Стайко Златев създава своя оркестър ”Авлигите” в началото на 1980 г. заедно с певеца акордеонист Недко Палазов, с който и до днес рамо да рамо неуморно продължават творческия си път. Първата солистка на оркестъра, тогава заслужила артистка, е народната певица Пенка Павлова. През 1982 г. оркестъра издава дългосвиреща плоча от Балкантон. Следват много записи в Българското Радио и Българската Телевизия, концерти в цялата страна, народни надсвирвания, сватби, кръщенета, новобрански вечери, панаири. “Авлигите” откриват I-та Национална среща в Стамболово през 1985г. Участват и в събора-Надсвирване в с. Дълбок Извор. През 1995 г. ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Ана Борисова е родена в град Дряново през 1985 година. Пее от ранна детска възраст. На 9 годишна възраст се изявява за първи път на голяма сцена в родния си град. В търсене на професионално развиване тя се насочва към Средно музикално училище ”Панайот Пипков” гр.Плевен, където изучава народно пеене. По време на обучението си там тя участвува в много конкурси, надпявания и фестивали, където е оценявана от професионално жури с призови награди. С течение на времето тя се насочва и осъвършенства в стила на тракийското пеене. През 2002 г. реализира първите си записи с оркестъра за народна музика към БНР, а през 2003 г. ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Прочутата странджанска певица Калинка Згурова отново е събрала любими песни в поредното издание. Нейният искрящ и топъл глас звучи над 45 години. Една от звездните певици от световноизвестния хор "Мистерията на българските гласове", Калинка прославя странджанския фолклор по българските и световните сцени. ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Добруджа е уникален фолклорен регион, в който историческото развитие среща песни, съхранени от българите извън пределите на България и местни песни, преживели неизбежното влияние на съседните фолклорни райони. Това многообразие от пластове създава спецификата на добруджанското музикално и танцово изкуство. Рядко, обаче, ценителите на добруджанския песенен фолклор могат да се докоснат до неговата красота така, както ни я представя Галина Дурмушлийска - изящно и стилно. Запяла от ранно детство, преминала през школата на Добруджанския ансамбъл - Добрич, реализирала многобройни записи в Българското национално радио, певицата ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Народен хор при Националното училище за фолклорни изкуства „Филип Кутев” – Котел, диригент – Катя Барулова През 1967 г. в Котел отваря врати първото в Европа средно училище за фолклорни изкуства. Идеята на основателите е да подготвят певици, танцьори и инструменталисти за многобройните по това време ансамбли. В училището децата изучават народни инструменти, пеене, народни танци и изработка на инструменти. Днес възпитаниците на училище „Филип Кутев” са сред най-изявените в професионалните ансамбли, уважавани преподаватели в средните музикални училища и в Националната академия за музикално, танцово и изобразително изкуство ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Христина Лютова, Вергиния Овчарова,Мариана Павлова След успеха на първата програма на Каба трио “Родопея” (GD 183), Музикална къща Gega New издаде и втори албум. Отново звучат родопски песни от репертоара на трите певици, но този път преработени не само за трио а’капела, а и със съпровод на инструментална група. Особено интересни са песните от Стефан Драгостинов, в които удивителните вокални възможности на триото са показани в целия им диапазон. Красивите алти на триото се доближават по тембър до родопската каба гайда. Затова и толкова завладяващо звучат и тези песни, които са записани автентично (едногласно) в унисон с ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
На 1 май 1951 г. се ражда първият фолклорен ансамбъл, създаден и ръководен до края на живота си от Филип Кутев /1903-1982/. За първи път автентичните песни, свирни и танци се представят на сцена многогласно /за фолклорната традиция на България е характерно едногласното пеене; в някои райони като Пирин, Шопско и Ихтимано-Пазарджишкия район се пее двугласно и само в няколко селца около Гоце Делчев - многогласно/, с оркестър от български народни инструменти, но третирани като инструментите в класически оркестър.Това не би било възможно без намесата на Композитор, който да обедини толкова самобитни гласове и технически ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Мария Кехайова, тя пее така, че хората я обичат. Обичат я и млади и стари, а какво по-добро от това да си любимка на няколко поколения. Започне ли да пее родопски песни веднага усещаш, че е родопчанка, но голямата й любов към тракийската песен е изразена в албума й чрез песните на голямата и неповторима Недялка Керанова. Мария Кехайова избира най-трудния път за една певица - сватби, събори, заведения. Всеки ден и всяка нощ тя пее. Богатият й репертоар от песни не е случаен. Мария е дъщеря на известната в близкото минало певица Шинка Чотрева. Красива, добра, знаеща и можеща - такава я познават хората. Репертоарът в албума & ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
Първият компактдиск на сопраното Александрина Пендачанска издаден в България, съдържа осем арии подбрани от репертоара, с който певицата се прочу на световната оперна сцена. Естествено, в изминалите от записа години, Пендачанска прибави още редица нови роли в творческата си биография, но “Травиата” и “Евгени Онегин” - например, продължават да бъдат сред най-големите и сполуки. Певица с изключителна музикантска култура, с фин усет за стил и отлична техника, Пендачанска интерпретира особено ярко лиричните белкантови арии на Моцарт, Доницети, Белини, Росини. А дебютът и като оперна певица бе с голямата ария на Виолета от “ ...![](/b-images/quad-transp.gif) |
|
В югоизточната част на България се намира Странджанският край – област със старинна фолклорна култура. Географското й разположение определя разнообразието в музикалнофолклорния диалект. От една страна, районът естествено преминава в обширната Тракийска област, което обяснява многото общи етнографски и музикалнофолклорни черти. От друга – местоположението винаги е било привлекателно за заселване от дълбока древност. Преди масовата колонизация на старите гърци (VII и VІ век пр. н. е.) тук е съществувала цветуща тракийска цивилизация. По-късно се заселват славяни, а през втората половина на VІІ век идват и прабългарите. След ...![](/b-images/quad-transp.gif) |